![Naslovnici obeh knjig](/sites/default/files/styles/410x230_novica_mala/public/images/slika.png?h=a6c55029&itok=hqRmvZw4)
© Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani, Vse pravice pridržane.
Dostopnost Piškotki Oblikovanje in razvoj: ENKI
V sredo, 16. 3. 2022, so v tednu hrvaškega jezika na Oddelku za slavistiko Filozofske fakultete praznovali 20. obletnico delovanja izmenjavnega lektorata hrvaškega jezika. Ob tej priložnosti so se spomnili vseh dosedanjih lektorjev, gostili so prof. dr. Zrinko Jelaska s Filozofske fakultete Univerze v Zagrebu, ki je predstavila preučevanje hrvaščine kot neprvega jezika, in na fakultetnem stopnišču odprli umetniško instalacijo Đanina Božića Mali tornado. Ob tej priložnosti je fakulteto obiskal tudi veleposlanik Republike Hrvaške, nj. eksc. mag. Boris Grigić.
Lepo vabljeni k ogledu instalacije!
Mali tornado (2013, 2022)
prostorska instalacija, višina 6 m, približno 300 plastičnih in drugih odpadnih predmetov, povezanih s plastičnim trakom, spremenljivih in prilagojenih dimenzij
Instalacija, ki je primer angažirane umetniške intervencije, je zgrajena iz številnih odpadnih predmetov, večinoma plastičnih otroških igrač, ki jih umetnik razume kot „zbirko odvečnega“. Njeno sporočilo je večplastno. S svojo obliko asociira na viharni vrtinec z rušilno močjo, ki gledalca potegne v sodobne diskurze o problematiki plastičnih odpadkov in klimatskih sprememb, problematiki zlorabe otroškega dela, problematiki potrošniške družbe. Hkrati pa tudi preizprašuje ustaljeno razumevanje razstavljanja umetnin in podaja intelektualni premislek o razstavnem prostoru ter razmerjih med velikostmi, materiali, barvami in oblikami. Umetnik s postavitvijo preoblikuje arhitekturo razstavnega prostora v svojevrstno likovno scenografijo, ki dokumentira današnjo nepomembnost kakršnihkoli konstrukcij, razporeditev, sistemov, struktur. Edino pravilo njegovega Malega tornada je, da se lahko vse razporedi tako ali drugače, da se lahko vse spremeni ali pa izloči iz načel, smisla in idej, da lahko prehaja iz ene razporeditve v drugo, iz enega sistema v drugega. S tem razstava ni več samo ikonografija materialov in tem ali golo „zlaganje“ elementov, temveč je predvsem povezovanje dejanj v istem času in različnem prostoru, pri čemer hkrati delujejo umetniška, konceptualna in diskurzna misel. (J. Z.)
--------------------------------------------------------------------------------------------------------
Đanino Božić (Pulj, 1961) na umetniški sceni deluje od leta 1984. Ukvarja se s slikarstvom, kiparstvom, grafiko, risanjem, knjigami umetnikov in prostorskimi instalacijami. Je eden tistih sodobnih hrvaških umetnikov, za katere nikoli ne vemo, kaj bodo razstavili in v katero smer se bo razvil njihov koncept. Od svojih začetkov do danes ustvarja, razstavlja in radovedno spremlja aktualno dogajanje v svetu umetnosti ter si tako odpira nova poglavja v raziskovanju oblikovnih struktur. Ne glede na to, da sta mu blizu logos in red, tj. minimalizem in neokonstruktivizem, s svojimi deli dokazuje, da se lahko povsem lahkotno, skoraj igrivo, sprehaja skozi različne umetniške idiome. Kot umetnik je samozavesten, avtentičen, kreativen in nadvse produktiven, skratka aktiven soustvarjalec, obenem pa tudi poznavalec sodobnega umetniškega dogajanja.
© Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani, Vse pravice pridržane.
Dostopnost Piškotki Oblikovanje in razvoj: ENKI